Vi omskriver de to brøker, så de har samme tæller.
Det giver, at (6/9) af mændene er gift med (6/10)  af kvinderne.

På figuren er de første 6 felter i mændenens række gift med de første 6 felter i kvindernes række.

Når vi ser på alle felterne, udgør de farvede felter 12 ud af i alt 19 felter. Dvs. (12/19) af indbyggerne i byen er gift.

I en generalisering kan vi udregne følgende:
Hvis (a/b) af mændene er gift med (c/d) af kvinderne. Fælles tæller giver:
(ca/cb) af mændene er gift med (ca/da) af kvinderne.
Den gifte andel udgør derfor:
((ca + ca)/(cb + da))
I dette sære tilfælde har vi ikke alene fundet en fælles tæller for to brøker, men efterfølgende kombineret dem ved at addere tæller med tæller og nævner med nævner.
Reglen om at addere tæller med tæller og nævner med nævner gælder, når vi skal finde ud af, hvor meget to brøkdele af samme helhed udgør af denne helhed.

Eksempel:
En by har 180 voksne indbyggere.
(1/2)af mændene er gift. (1/3) af kvinderne er gift. Efter vores regel giver det (2/5)af indbyggerne.
Tjek: 
Antal mænd er x og antal kvinder er y.
x + y = 180
(1/2)x + (1/3)y = (2/5)·180

LøsLigning[{x+y==180,(1/2)x+(1/3)y==(2/5)180},{x,y}]

Dvs. (1/2)· 72 = 36 mænd er gift og (1/3)· 108 = 36 kvinder er gift. 
I alt 72 personer.
Og ved brug af den ‘sære’ regel: (1/2) og (1/3) giver (2/5).
Kontrol:
(2/5)· 180 = 72 er gift.